Per Gustafson (2024). Deltidsarbetets betydelse för kvinnors och mäns pensioner. En redovisning av kunskapsläget. Inspektionen för socialförsäkringen.
![](https://aldreicentrum.se/wp-content/uploads/2024/05/36575215-income-inequality-concept-with-figurines-and-coins-1290x912.jpg)
Inte helt klart hur deltid påverkar pensionen
Inspektionen för socialförsäkringen, ISF, har på uppdrag av regeringen sammanställt den forskning som finns om hur kvinnors och mäns pensioner påverkas av att arbeta deltid. Bakgrunden är att kvinnor generellt har lägre pension än män och att en av anledningarna är att kvinnor i högre utsträckning arbetar deltid. Utjämningen mellan könen går långsamt, vilket delvis beror på att pensionen grundas på inkomsterna under hela livet, vilket ger en lång eftersläpning i utvecklingen.
Rapportens författare Per Gustafson skriver att det är uppenbart att skillnader i arbetstid mellan kvinnor och män bidrar till lägre pensionen för kvinnor. Men samtidigt saknas det forskning som kan visa att hur stor del av skillnaden mellan könen som kommer från just deltidsarbete. Orsaken är att det inte finns tillräckligt bra data om vår arbetstid under hela arbetslivet.
ISF lägger fram statistik över deltidsarbete, inkomster och pensioner, och presenterar den forskning som gjorts för att avgöra hur skillnaden i pension uppkommer mellan könen.
Siffrorna visar att kvinnors deltidsarbete gått ner från 50 procent i slutet av 80-talet till 26 procent 2023. Motsvarande siffror för män visar en ökning från sex till elva procent. Män arbetar oftare deltid när de är på väg in i och ut ur arbetslivet, medan kvinnor oftare arbetar deltid för att kunna kombinera jobbet med hem och barn. Men en rad olika faktorer styr deltidsarbetet.
Ännu ett skäl till att det är svårt att avgöra vilken påverkan deltidsarbete har på en persons livstidsinkomst är att alternativet till deltid för många inte är ett heltidsarbete, utan att inte jobba alls. För dem bidrar ett deltidsjobb till att höja inkomst och pension.
Relaterat
![Hand som håller i två blodprover](https://aldreicentrum.se/wp-content/uploads/2024/09/mp17570338-hand-holding-test-tube-with-blood-sample-652x550.jpg)
Blodprov kan förutspå stroke
Ett enkelt blodprov kan återspegla hjärnhälsan och förutsäga vem som har störst risk att drabbas av stroke. Det visar forskning från Akademiska sjukhuset…
Så kan en app ge stöd efter prostatacancer
Prostatacancer är den vanligaste cancerformen i Sverige. Nu visar en avhandling från Linnéuniversitetet att en app kan stötta prostatacancerpatienters rehabilitering en viss tid…
Möjlig förklaring till ökad alzheimerrisk hos personer med diabetes
Personer med typ 2-diabetes löper ökad risk för att utveckla Alzheimers sjukdom. Anledningen kan vara att personer med typ 2-diabetes har svårare att…
Fler nyheter
![](https://aldreicentrum.se/wp-content/uploads/2024/08/ariel-652x550.jpg)
Dialog ger bättre vård i hemmet
Gruppen äldre blir allt större, vilket innebär att vård i hemmet är vanligt. Nu visar en avhandling från Luleå tekniska universitet att vardagen…
Så kan järnnivån påverka hjärnan
Tack vare de senaste framstegen inom hjärnavbildningsteknik kan forskare nu se hur järnnivån påverkar hjärnans funktion. Nu visar en ny avhandling från Karolinska…
![Två äldre kvinnor går tillsammans på en grusgångväg vid flera faluröda hus, Färgaregården i Norrköping.](https://aldreicentrum.se/wp-content/uploads/2024/08/mp48072868-var-i-norrkoping-sverige-652x550.jpg)
Ny uppsökande strategi för att nå ensamma i Norrköping
Med projektet Limpan ville Norrköpings kommun bryta isoleringen hos ensamma äldre personer. Nu publicerar FoU Centrum en rapport som beskriver och utvärderar den…